Var Jälbolung dagens Long
- eller kanske Lagmansholm?
Uppdaterad 19 oktober, 2008
Tillbaka

Om Lungs bo, Jälbolung,
styrdes från Long
så var placeringen inte särskilt central.
Även
delar av Ale ingick i boet.

irger Jarl skall ha dött den 21 oktober 1266
på en plats som har kallats Jälbolung i Västergötland. Exakt
var denna plats skall ha varit belägen är det ingen som säkert
vet, men kartan ovan visar Lungs bo

(Jälbolung) som det
skall ha varit indelat, där Long anses ha varit platsen varifrån boet styrdes.
Men kanske betyder Jälbolung jarla-boet Lung?

Tillbaka

Alternativa förslag

År
1277 nämns Lagmanzthorp som möjlig plats, vid slutet av 1200-talet
nämns Lungbo, 1316 Ryttieraas och på Birgers gravsten i Varnhem står det att han dog i
Hjälmbolund.

Enligt en Fernow
fanns det på 1300-talet i Grums, Värmland, inte långt från Edsholm, ett gammalt gods som hette Long. Vid
denna tid låg Värmland under västgötskt styre.

Professor Hjalmar
Lindroth som var fil dr och professor i nordiska språk föreslog Lagmansholm.

Jälbolung

Jäl - jarl,
bo - ung. hövdingdöme, lung - Long, ungefär Longs bo
eller Longs hövdingdöme då Västergötland delades in i åtta bon (se
nedan) under den tidiga medeltiden och ännu längre tillbaks,
600-talet har nämnts.

Namnet Long menas av
språkforskarna härröra från ordet 'lunger', betydande sandås eller
rullstensås. Long by ligger på en sandås och har hetat Lung i äldre
tider - Long skrevs 1277 i ett
dokument "parochia de Lung" - Lung socken.

Tillbaka

Hullsjö bo (Holæsio bo) efter kungsgården
Holæsio, Hullsjö i Gärdhems socken, Väne härad. Boet
utgjordes av Väne, Flundre, Ale och Bjärke
härader.

Skalunda bo (Skalandæ bo) efter
kungsgården Skalanðer, Skalunda i Kållands härad. Boet omfattade förutom
Kållands härad även Väbo härad och de dalsländska Valbo och
Sundal, troligen även Vedbo och Nordmark.

Ökulls bo (Økols bo) även
Kynda bo, efter kungsgården i Økol, Ökull i
Norra Lundby socken, Valle härad. Kinne härad
utgjorde halva boet, Valle och Kåkinds härader den andra halvan.
Detta förefaller av någon anledning vara något
osäkert.

Vads bo (Vaðs bo) är uppkallat efter
kungsgården Vaþ, Vad i Vadsbo härad. Detta bo utgjordes enbart av
Vadsbo härad.

Ås
bo, (As bo) efter
kungsgården Asar, nu Åsa (Stora Åsa?) strax söder om Jung i Jungs socken, Skånings härad. Omfattade
Skånings härad som var halva boet och Åse, Viste, samt Nordals
härad i Dalsland som utgjorde den andra halvan. Även Tösse
nämns.
Ås norr om Grästorp skulle kunna vara ett alternativ till
Åsa.

Lungs
bo (Lung bo) efter
kungsgården i Lungh, Long i Barne härad. Boet var indelat i tredingar:
den första omfattade Als, Barne och Laske härader, den andra
Gäsene, Veden och Bollebygd, den tredje Kulling, Askim, Sävedal,
Vättle och Hising. Den sistnämnda tredingen kallades också
Utlanden.

Gudhems bo (Guðems bo), har namn efter
kungsgården i Gudhem i Gudhems härad. Gudhems och Frökinds
härader utgjorde halva boet, Vilske, Ås och Mark den andra
halvan.

Vartofta bo (Uartoptæ bo), uppkallat
efter kungsgården i Vartoptær, Vartofta i Vartofta-Åsaka socken. Vartofta härad var halva
boet, den andra halvan utgjordes av Redväg och
Kind.

Boindelning omnämns i
den Äldre västgötalagen, men inte alls i den yngre
diton från slutet av 1200-talet. Där uppräknades istället de åtta
kungsgårdarna i respektive bo såsom varande Uppsala öd, vilka aldrig
fick förlänas utan "dem äger alltid den konung som råder över
landen".

Snorre skrev att
Svitjod uppdelades i storhärader som alla hade varsin kungsgård -
var det måhända dessa bon han åsyftade? Vid fem av bonas kungsgårdar
finns minst en storhög - Gudhem, Vad, Hullsjö, Skalunda och
Ås.

Tillbaka

Bosgårdar

Möjligt är att de så
vanligt förekommande gårdarna med namnet Bosgården och Bossgården (i
ett fall skrivet som Boossgården 1376) har någon koppling till dessa
bon,
det finns fler än trettio i Västergötland, några få i Östergötland
men förekommer i övrigt endast i något enstaka fall. Det skall också
ha funnits en titel som löd bo-jarl, vilket pekar på en kunglig
sammankoppling.

Bossgården i Sörby. Här finns en övertorvad kvadratisk
stensättning där
sidorna är åtta meter långa, med en tre meters fördjupning på toppen
och runtom en kantkedja

I Polen fanns
beteckningen boz i betydelsen gud medan det i det
fordom danska Holstein har varit förknippat med kungslig
skatteindrivning. En alternativ
förklaring är att bosgårdar hade med kyrkans förvaltning att göra,
det är ju möjligt att där skett en övergång, men bo låter
inte som någonting man förknippar med kyrkan.

Källor:
Levenebygden
- Levene hembygdsförening
Jerker Rosén - Kronoavsöndringar under
äldre
medeltid

Tillbaka

Till index för Bengans
historiasidor